Fra image til identitet - foredrag

It, fag og ånd 

Indhold: Drøfte holdninger og indstillinger til it i undervisning (fjernundervisning, online-undervisning eller interaktionsundervisning).

Følgende punkter

1.	At mødes – klasselokalet
2.	Når kroppen kommer i vejen for læring
3.	Fra image til identitet
4.	Interaktionsundervisning
5.	Interaktionssamfundet og –undervisningen
6.	Teori og citater
7.	Idealerne og ånden

Vores syn på undervisning

Informationsteknologi

Klasseværelset

Skolen forfalder

Klasseværelset – landsbysamfundet

Visuelt kritisk til begrebet undervisning

Interaktionsundervisning

Her: Ny måde at betragte undervisning på, mere tidssvarende

Onlinelæring – fjernundervisning – interaktionsundervisning

Kompensation?

CVU Sønderjylland – læreruddannelsen og PD-uddannelsen

Pædagoguddannelsen – interview i BUBL – citat

”En uddannelse med en massiv amputering af relationerne mellem mennesker. En uddannelse der er lige så krævende om ikke mere end den ordinære. Så skarpt står fronterne over for hinanden i spørgsmålet om seminarernes [sic!] nye uddannelser, hvor computeren i hjemmet i langt den overvejende tid er skiftet ud med de medstuderende i klasselokalet”. 

”kold”, ”digital” – ”om mennesker”

Hvad er det at være social?

Vi har en bestemt forestilling – noget med mennesker, der sidder sammen i samme lokale

Kommunikere – uden at være i samme rum og til samme tid

Fx breve – og er man så ikke social?

Teknologi: forskudt kommunikation – i tid og sted

Teknologi: forøger muligheder for kommunikation – og dermed interaktion!

Teknologi giver ny muligheder (og begrænsninger!)

Det sociale løftes ind i nye rammer, nye dimensioner – på en samfundsmæssige langt mere adækvat måde end klasserummet kan præstere!

At mødes - klasselokalerne

Det er ikke altid hensigtsmæssigt at mødes!

Mødekultur – foreningsliv

Men det at mødes kan endda komme i vejen for læring!

”Det at være sammen” og ”det at lære noget” kædes på besynderlig måde sammen i debatten!

Det er et basalt paradigme – om undervisning!

Nytænke:

Hvad er det at være sammen?
Hvad er det at tale sammen?
Hvad er det at være social?
Hvad er det at være kreativ?

Mennesker kan godt være sammen, selvom de fysisk set ikke er det.

Er kroppen med?

Man kan sågar være tættere på hinanden på internettet!

Hvor foregår læringen – når man mødes eller mellem møderne?

Man kan mødes oftere – det sparer i hvert fald transport – og transporttid

Mødes: sms-fællesskaber, chatrum, internetinteressegrupper og internetkonferencer

Man kan godt mødes fysisk også!

Via teknologi: Man kan langt bedre tale sammen – man lytter til alle på en gang og taler ikke i munden på hinanden.

Differentiering – som mødebaseret undervisning ikke kan klare

Mere forpligtende samtaler, mere velovervejede, mere sociale

Man synes måske, at man er tæt på hinanden i klasseværelset

Større frekvens – man når at tale mere med hinanden over internettet

Kreativiteten – har det bedre – man kan blive inspireret – flere dialoger med de rigtige

Taler man mere – lærer man mere (Danmark har mange gode lærere!).

Skriver man mere, lærer man mere.

Når kroppene kommer i vejen for læring

- fra image til identitet

Fjernundervisning brillerer ved sit fravær at kroppenes tilstedeværelse!

Kroppen er naturligvis til stedet – bare ikke fysisk sammen med de andres kroppe

Kropslige hindringer – kroppen bærer på:

Biologi
-	energi og mangel på samme
-	seksualitet - køn
-	kommunikerer via stemmen (langsom, fylder op)

Fysik
-	kroppen fylder (høje klassekvotienter)

Socialitet
-	sociale tilhørsforhold
-	sociale mønstre
-	gruppedannelse
-	identitet
-	sprog – herunder dialekter fx

Det er svært at interagerer i et fysisk klasseværelse!

Man lærer gennem samtale!

Fra image til identitet

Når der bliver sat turbo på interaktionen, sker der noget – fokus flyttes fra kroppen, fra den måde, den i alle sine sociale og kulturelle måder fremtræder på i klasserummet, fra image til det, det virkelig drejer sig om: interaktion, dialog, faglig udvikling, personlig udvikling og identitet.

Kender man ikke sine dagstuderende bedre? Man tror det måske!

Interaktionsundervisning
- begrebet fjernundervisning mv. er uheldigt

Mange er i dialog med hinanden samtidig over lang tid og med de rette!

Tankegangen om klasserummet

Fra dannelse til kompetence – fra uddannelse til læring –> fra klasserum til interaktion!

Problemet: Den måde vi taler om det på ->

Informationsteknologi – fokus er ikke på teknologi

Vi udveksler ikke bare information!

Information sørger for at mennesker kan tale sammen (ikke: kommunikere, udveksle information)

Vi taler, skriver – og vi lærer!

Uheldigt: informationsmotorvej – men det kører ikke hurtigt, men velovervejet, eftertænksomt, er fordybede

Man kan tale med alle – uden at være f2f

I klasselokalet er man sammen – men der kan man ikke tale sammen, ikke interagere!

Omvendt: Elever, kursister og studerende er ikke nørder

De er ikke ensomme – de er bare ikke sammen med nogen fysisk i undervisningen!

Fjernundervisning er ikke fjern!

Man er særdeles nærværende, tilstedeværende – netop fordi kroppen er fraværende (omvendt i klasseværelset!).

Ikke fokus på teknologien – men hvad der sker mellem mennesker

Uheldig:

Online-undervisning: Fokus på teknologi – menneskene er ikke ”on” og ”of”

Fleksibel undervisning: Fokus på de studerendes behov – men det er mere et salgsargument.

Interaktionsundervisning: en dyb seriøs og forpligtende måde at arbejde på – undervisningen foregår bare via kommunikation, den foregår ved kommunikation per excellence – og det er interaktionsundervisning.

Aldrig har så mange sagt så meget til hinanden på så højt et niveau, så intensivt og så tit!

Interaktionssamfundet og interaktionsundervisningen 
– ånd og gamle dyder i en ny form

Citater:

Salman Rushdie – den menneskelige eksistens’ grundvilkår: fødder!

Skolens grundvilkår: fødder – ikke rødder, der er for enden af menneskers ben!

”IT paradigmet [sic!] er under-fantasifuldt, hvis det er så blottet for pædagogiske visioner, at det tror, at alting er godt nok, hvis blot vi fortsætter med at gøre, hvad vi hele tiden har gjort, speedet om med ny teknologi” (Qvortrup 2002, 10).

Vores tanker om skolen: et fælles normgrundlag – kendetegnende for landsbysamfundet

Man kan se Qvortrups fremskrivning således, at de superindividualiserede samfundsborgeres største projekt bliver at navigere rundt i en mere eller mindre normløs verden – i hvert fald set i et overordnet perspektiv – uden store muligheder for at få fodfæste. Hovedudfordringen er ifølge Qvortrup kompleksitet (Qvortrup 2002, 11). 

Nej – hovedudfordringen er interaktivitet

Hvad understøtter denne udfordring?

Fx forankring!

Forankring i viden.

Udenadslære og paratviden:

”Udenadslære og terapi tilhører som bekendt en svunden tid, nu skal børnene lære at lære” (Qvortrup 2002, 11; se også Qvortrup 2001, 91 for næsten samme formulering).

Nakskov?
En internetadresse?

Man kan ikke navigere – hverken i Danmark, på Internettet, i samfundet, socialt eller i sit liv uden fodfæste – noget at agere ud fra.

Rodløshed: En censor i samfundsfag – de unge var gode til at sige deres mening!

Verden er i hastig forandring

Interaktionsundervisning – kommunikation om kommunikation – sproget bruges til at sige noget om sproget i.

Flygtighed – fx den mundtlige kommunikation

Interaktionsundervisning – undslår sig denne rodløshed – man lærer at håndtere kompleksitet (men det er ikke målet – målet er at få interaktionen til at fungere).

Lære at håndtere relationer

”Problemet med at have denne type færdigheder som skolens vigtigste målsætning i det sociale er imidlertid, at der ikke er megen udsigt til, at børnene som voksne vil skulle leve i en samarbejdende familie med folk, de kender ud og ind, som de har lært det i skoleklassen” (Knudsen 2003, 13).

Kursister skal i dag lære at knytte alt fra intensive til overfladiske relationer – hele tiden og af længere og kortere varighed. Det sker i høj grad i interaktionsundervisning.

Der er ingen modsætning mellem at have basal viden og samtidig kunne håndtere relationer og interaktion.

Ånden:

Gode sociale relationer
Levende ord
Åndrig undervisning
Kreativitet
Den enkeltes udvikling

-	kan ikke opretholdes i en gammeldags undervisningstradition med klasserummet og det fysiske møde som centrum.

Interaktionsundervisning kræver nærvær, fordybelse og faglighed.

Her er image out – personlighed er in!

Idealerne

Problemer i skolesystemet

”Skolerne forfalder!”

Skriver ikke godt, kan ikke læse og stave, ved ikke hvor Nakskov ligger, er ikke gode til engelsk.

Flere timer – det bliver ikke bedre!

Faglighed – kompetencer – læring

Faglighed overvejende: at man forholder sig undersøgende og kritisk i forhold til sit emne (underforstået: det kan ikke betale sig – verden forandrer sig alligevel, så det ikke kan bruges).

Man skruer ofte på de samme knapper (kvantitet: flere timer).

Det tænkes ikke kvalitativt – som nye måder at tænke undervisning på!

Folkeskolen er på samme niveau som de lærere, der underviser nu selv blev udsat for. Gid det var så vel!

Værre er det, hvis vi ikke glemmer landsbyskoletankegangens fysiske nærhed og nu begynder at bevæge os ind i interaktionssamfundet nærhed og realitet!

Det går hurtigt – ”spænd sikkerhedsselen”

Endnu et citat (fra Rådet for større færdselssikkerhed) – ”Se ud ad forruden”!

Noter og litteratur

Google – søg: Carlo Grevy cfje
http://home13.inet.tele.dk/grevy/kontakt.htm

Fra image til identitet - workshop

It, fag og ånd 

Følgende punkter

-	Vidensamfundet
-	Det hyperkomplekse
-	Kulturformidling og it
-	Læring i samfundet
-	Det æstetiske og musiske
-	Didaktik
-	Grundtvig – ånden i maskinen

Vidensamfundet
(fra H.S. Dent: Det brølende årtusind)

Samfundsmæssige perspektiver

Internettet og informationsrevolutionen vil medføre massive forandringer – inden for det næste årti.

Teknologien bliver en del af hverdagen – får indflydelse på produktiviteten – velstand – livsstilsmuligheder og bekvemmeligheder, ligesom biler, el, telefoner og motorer gjordet det.

Tidsmæssige besparelser

Især den måde vi arbejder på – og hvor vi arbejder

Livsstilsvalg

Reelle kapaciteter erkendes først, når båndbredden forøges stærkt

Mennesker accepterer kun modstræbende forandring under selv de bedste betingelser

Nu: svært at se værdien af internettet – surfe -> kraftig software

Interaktion: nøglen til velstand

Trådløs kommunikation (video, voice og e-mail) – undgå trættende telefonlabyrinter.

Det hyperkomplekse

Qvortrup – det kan diskuteres!

+	-	
Demokrati	Absurditeter og ufornuft +	
Uddannelse	Blindflyvning +	
Videnskab	Moralnormer -	
Individualisme	Arbejdsløshed +	
Global bevidsthed	Kontakt med virkelighed -	
Global økonomi	Kreativitet -	
Harmoni teknologi og økonomi	Bogkultur -	
Ytringsfrihed	Opmærksomhed -	
Rig-fattig-reduktion	Sproglige rigdomme -	
Valgmuligheder	Sociale fællesskaber angribes	
Informationsstrømme	Rig-fattig-stigning	
	Kritisk diskurs -	
	Cyberautoritet	
	Afhumanisering	
	Upålidelige edb-systemer -> samfundets stabilitet	

Qvortrup:
Samfundsform	Livsform	
Traditionelle	Selvejer	
Moderne	Lønmodtager	
Det hyperkomplekse	Fra livsform til livsstil	

Nej ->

Interaktionssamfundet	Fra image til identitet!	

”En computer er ikke længere en isoleret ”regnemaskine” eller ”tekstbehandlingsmaskine”, men er en ”interaktionsmaskine” (Qvortrup).

Kulturformidling og it

Hvorfor skulle det at mødes fysisk være bedre?

”Fjernundervisning ved informationsteknologiens hjælp kan komme til at give det enkelte individ den skræddersyede uddannelse ved skærmen det har behov for. Så nyttigt og måske endda fornøjeligt det vil kunne blive, vil en sådan uddannelse dog rumme lige så lidt kulturformidling som et individuelt sammensat tv-program. For ligesom kulturformidling er en forankringsproces, er den også en samtaleproces der involverer både hovedet og kroppen. Den foregår i et rum hvori personer er sanseligt nærværende for hinanden under mødet med kulturelle fænomener – påstår jeg, unægtelig med fare for at fremtræde som Grauballemanden” (Povl Schmidt).

… informationsteknologi[en]… være et nyttigt hjælpemiddel og åbne for nye og måske mere adækvate formidlingsveje (samme, min fremhævelse).

Tværfaglighed og informationsteknologi er dog hverken hver for sig eller tilsammen noget sesam. Og de skaber mindst lige så mange vanskeligheder som de muligvis kan være med til at lette andre. (Samme). 

Endelig vil de nye teknikker fundamentalt ændre vilkåret for fagenes centrale formidlingsform, samtalen.

Der er derimod god grund til at tro at informationsteknologien kunne udviklet til at blive et fortrinligt redskab til anskueliggørelse.

Læring i samfundet
Skolen vil i fremtiden ikke baseres på undervisning, men læring, således at kursisten i langt højere grad selv tilrettelægger læringsforløb baseret på selvinformerende og selvkorrigerende formidlingssystemer, i hvilke de elektroniske formidlede adgangsveje til undervisning, til lærer-elev- og elev-elev-interaktion og til elektronisk baserede læringsmaterialer spiller en stor rolle (efter Qvortrup).

Undervisningen skal tilrettelægges, så der indgår informationsteknologi i den. Hvordan håndteres det?

Ydre eller indre – en ny måde at lære på?

Læring som social proces – in interaktiv proces!

Det æstetiske og musiske
Informationsteknologien – hvad bidrager den med i æstetiske læreprocesser? Skal den overhovedet anvendes her i rummet for det ”rent menneskelige”?

Didaktik
En mere målrettet fokus på læringens kommunikative processer – hvor processerne i sig selv gøres til genstand for evaluering.

Nogle undervisningsforløb: envejskommunikation og selvstudier -> feedback, dialog, etablering af sociale forhold mellem underviser og studerende

”… men den kommunikation, der udspiller sig i online-undervisningens læringsrum, adskiller sig fra traditionel face-to-face-undervisning ved ikke at indeholde samme muligheder for detaljer eller nuancer. Online-kommunikation er slet og ret en begrænset måde at kommunikere på”. (Brian Kjær Andreasen, korr.).

”Læreprocessen er med andre ord uafhængig af tid og sted”. (Samme).

”Ligeledes er konferencesystemernes kommunikation sociale ”kontekstløs””. (Samme).

”Skilsmissen mellem information og rum er ved indgangen til det 21. århundrede – også p undervisningsområdet – en realitet.” (Samme).

-> nærmere: læring og fysisk rum, der adskilles.

Teknologi og pædagogik
”kombination af information og kommunikation” (Tem Frank Andersen”.

Undervisning om pc’er
Undervisning med pc’er (redskab)
Undervisning via pc’er.

Mediet er ikke budskabet!

Der er ikke nogen reel online-didaktik.

Teknofobi: Bermudatrekanten (det tekniske, ujævne hold og urutineret lærer). 

Rollen som underviser i fag risikerer at forsvinde i Bermudatrekanten.

Elementer i undervisningen
Engagement
1.	entertaintment
2.	interaction
3.	control
4.	usability
5.	customization (service).

Modvirke
1.	Lærerens fastholdelse af bestemte lærer-kursist-roller
2.	Opgavernes gennemsigtighed
3.	Kursisterne kan ikke navigere og forstå kravene (omfang, afleveringssted etc.)
4.	Strukturelle barrierer (fx: Hvem gør hvad på skolen?).
5.	Især: respons = interaktion!

Teknoekvilibrisme?
Teknofifleri?

Grundtvig – ånden i maskinen

Elektronisk kulturformidling

”Det levende ord – hvad der vil have levende virkning, maa ogsaa virke lyslevende – hvad der skal gennemstrømme et Menneskes Aarer, maa komme til ham som en Kilde og ej som vindtør Sværte paa papir.” (Grundtvig-udlægning af Rønning).

Grundtvig ville dog ikke afskrive det skriftlige – det har en medierende funktion, lige så virkningsfuld som den direkte (ikke-medierede) kommunikation! (Øhrstrøm).

Det er netop ideen i begrebet ”den globale landsby”.

Børn, elever, kursister skal ikke møde ”informationsteknologi”, men samvær og holdninger.

”Mødet mellem mennesker” er vigtigt – men hvad er et møde?!

At være tilstede, vedkommende.

Klasserumsundervisning kontra interaktionsundervisning
- den faglige udfoldelse i det sociale

IKU
- det sociale

KRU
- det sociale

Det faglige

fokus

Fysisk samvær

Kommunikation som det sociale
-	uklar kommunikation
-	fokusfri, tilfældig og tidsafhængig
-	udenomssnak
-	envejskommunikation
-	flere sanser - mundtlighed
-	middelbarhed (medieret)

Kommunikation og interaktion er to kvalitativt forskellige sociale begreber.

Aktivisme
Nursing

Metaforer
Skifter gear
Tager sikkerhedsselen på	

Interaktion som det sociale
-	komplex
-	fokuseret
-	fordybelse
-	instensiv

-	færre sanser - skriftlighed
-	umiddelbar, direkte

Funktionalitet
Vejledning

Sætter turbo på
Kigger ud ad vinduet

Carlo Grevy 2004	

Litteratur
Artikler med direkte tilknytning til foredraget og workshoppen:
Carlo Grevy: Fagre nye fjernundervisning, Politiken 23. man 2003.
Carlo Grevy: Klasseværelset, kroppen og teknologien - fra landsbyskole til interaktionssamfund. I trykken ved E-lean-centret CVU Sønderjylland. Kan fås ved henvendelse til mig på e-mail: grevy@mail.dk
 
Anden relevant litteratur
Andersen, Tem Frank: "Online didaktik [sic!] - Pædagogiske [sic!] refleksioner og processer i online læringsmiljøer [sic!]."
Andreasen, Brian Kjær: "Kollaboration, kommunikation og rolletransformationer i online læringsmiljører" [sic!]. 
Andreasen, Lars Birch (2002): "Virtuelt samarbejde i en flydende modernitet", i: Uddannelsesstyrelsen.
Geer, Ruth & Alan Barnes (2001): "Teaching and learning through technology-mediated interaction", i: Watson & Andersen (eds.).
Grevy, Carlo (2003): ”Fagre nye fjernundervisning”. Kronik i Politiken d. 23. maj.
Gaarsmand, Bodil og Benny Jacobsen (red.) (2003): Folkeskolen: ekstern tilpasning og intern organisering. Værløse: Billesø & Baltzer.
Hansen, Mogens (2003): "Børns mange intelligenser og den upraktiske skole", i: Gaarsmand og Jacobsen (red.).
Knudsen, Anne (2003): "Enten er man boglig - eller også er man på bistand", i: Gaarsmand og Jacobsen (red.).
Knudsen, Karin Esmann: Æstetisk bevidsthed og tværfaglighed. I Schmidt og Maj (red.).
Kolmos, Anette (2000): Indledning til Online læring [sic!] - lærerkvalificering, didaktik og kommunikaion. Pædagogisk udviklingcenter, Aalborg Universitet.
Korsgaard, Ove (2003): "Dannelse får krop", i: Gaarsmand og Jacobsen (red.).
Krogh, Niels Ole (2003): "Digitale pædagoger", i: Børn og unge 44, 11-12.
Lindhardt, Jan (1996): Formidling frabedes. I Schmidt og Maj (red.).
Lorentsen, Annette (2002): "Ansvar for andres læring", i: Uddannelsesstyrelsen.
Nicholson, Paul & Geoff White (2001): "Teaching for quality learning online", i: Watson & Andersen (eds.).
Paloff, Rena M. m.fl. (1999): Building learning communities in cyberspace. San Francisco. Jessey Bass.
Passig, David & Tali Noyman (2001): "Training kindergarten teachers with virtual reality", i: Watson & Andersen (eds.).
Qvortrup, Lars (1996): Informationsteknologi, formidling og læring. I Schmidt og Maj (red.).
Qvortrup, Lars (2000): Det hyperkomplekse samfund. 14 fortællinger om informationssamfundet. Kbh.: Gyldendal.
Qvortrup, Lars (2001): Det lærende samfund - hyperkompleksitet og viden. Kbh.: Gyldendal.
Qvortrup, Lars (2002): "Det lærende samfund", i: Uddannelsesstyrelsen.
Qvortrup, Lars (2003): "Skole og viden i et hyperkomplekst samfund", i: Gaarsmand og Jacobsen (red.).
Rønholt, Trine (2002): "Uddannelse og læring på arbejdspladsen - voksne og it", i: Uddannelsesstyrelsen.
Schmidt, Poul (1996): "Kulturformidling". I Schmidt og Maj (red.).
Schmidt, Poul og Anne-Marie Maj (1996) (red.): Fornyelse af de kulturhistoriske fags formidlingsformer. Odense Universitetsforlag.
Schrum, Lynne (2001): "Dimensions of student success in online learning", i: Watson & Andersen (eds.).
Stacey, Elizabeth (2001): "Social presence online: networking learners at a distance", i: Watson & Andersen (eds.).
Sørensen, Birgitte Holm (2002): "Børns brug af interaktive medier - inspiration til ny læringspraksis i skolen", i: Uddannelsesstyrelsen.
Uddannelsesstyrelsen (2002): Uddannelse, læring og it. 26 forskere og praktikere gør status på området. Kbh.: Undervisningsministeriet.
Watson, Deryn & Jane Andersen (2001) (eds.): Computers in education. IFIP TC3, Seventh IFIP World Conference on Computers in Education WCCE 2001. Boston, Dordrecht, London: Kluwer Academic Publishers.
Øhrstrøm, Peter: Grundtvig og internettet. http://www.hum.auc.dk/~poe/ARTIKLER/Grundtvig/grundtvig.html .